Question: Hur går avropsprocessen till?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Vilka kursområden kommer Socialstyrelsen att avropa?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: När skickas avropen ut?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Vart skickas avropen?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Vem ansvarar för att avropsvaret blir korrekt?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: När är sista svarsdag?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Måste en ramavtalsleverantör besvara Socialstyrelsens avropsförfrågan?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Kan samma ramavtalsleverantör skicka flera avropssvar på samma kursområde?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Vem tilldelas avtal för respektive kursområde?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Vilket pris kan ramavtalsleverantören ange?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Vad händer om Socialstyrelsen inte får avropssvar på vissa kursområden?

Socialstyrelsen avropar kursområden inför varje nytt kursår med SKkurser. Ett kursområde är ett område som Socialstyrelsen önskar anskaffa kurs inom.

Sista datum för leverantören att skicka in svar kommer att stå i det utskickade e-postmeddelandet, men finns även information om det i varje avrop. Det går också alltid att kontakta oss på Socialstyrelsen för att få denna information.

Det är uppdragsansvarig för respektive ramatlasleverantör som ansvarar för att avropssvaret blir korrekt i Mercell Tendsign. Det är även uppdragsansvarig som ska agera kontaktperson gentemot Socialstyrelsen i frågor gällande ramavtal, avrop och avropsavtal.

Avropsförfrågningarna skickas via e-post till ramavtalsleverantörens angivna uppdragsansvarig, alternativt till en angiven funktionsbrevlåda. Varje avropsförfrågan består av en länk till Mercell Tendsign. Leverantörens avropssvar ska skickas in till Socialstyrelsen via Mercell Tendsign.

Socialstyrelsen kommer endast kvalificera och utvärdera ett (1) avropssvar från respektive ramavtalsleverantör, per kursområde. Om en ramavtalsleverantör skickar in fler än ett avropssvar inom samma kursområde, kommer Socialstyrelsen kvalificera och utvärdera det senast inkomna avropssvaret (vid tidpunkt för anbudsstängning).

Vilka kursområden som är aktuella för avrop inför varje kursår finns listade i en PDF på vår webb: Upphandling av SK-kurser - Socialstyrelsen. Gå längre ner på denna sida, så hittar du olika PDF:er att laddar ner, under rubriken Ladda ner.

Ramavtalsleverantörerna skickar endast avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet att hålla. Det finns inga krav på att ramavtalsleverantören måste besvara avropsförfrågan.

För de kursområden som förblir obesvarade av ramavtalsleverantörerna har Socialstyrelsen rätt att vända sig till leverantörer utanför ramavtalet med förfrågan om att hålla kurs.

Krav på pris framgår av respektive avropsförfrågan. Dock är ramavtalsleverantören bunden till att hålla sig inom det pris som ramavtalsleverantören angav i ramavtalet.

Socialstyrelsen planerar att avropsförfrågningarna ska skickas ut under februari varje år.

Avropsförfrågningarna skickas till samtliga ramavtalsleverantörer. Socialstyrelsen skickar en (1) avropförfrågan per kursområde. Ramavtalsleverantörerna skickar avropssvar gällande den/de kurser de har möjlighet och intresse av att hålla. Socialstyrelsen kvalificerar och utvärderar avropssvaren och det ekonomiskt mest fördelaktiga avropssvaret, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, tilldelas avropsavtal för det kursområdet. Samtliga villkor och krav för avrop specificeras i respektive avropsförfrågan. Att som leverantör ingå i ramavtalet är ingen garanti för att bli tilldelad kurs.

Den leverantör som erbjuder det avropssvar som är ekonomiskt mest fördelaktigt, utvärderat på grunden bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kommer att tilldelas avropsavtal för respektive kursområde.


Question: Vilket ansvar har socialtjänsten för för barn som flytt från Ukraina?

Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte har ett svenskt personnummer, men som har behov av kontakt med det svenska samhället. Samordningsnumret gör det lättare att ha kontakt med svenska myndigheter, arbetsgivare, skola, banker med mera. En person som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan själv ansöka om samordningsnummer hos Skatteverket. Myndigheter i Sverige kan också begära ett samordningsnummer för en person som de behöver ha kontakt med.

Samma regler gäller här som för alla barn som befinner sig i Sverige. Socialnämnden ska alltså ta ställning till om en utredning ska inledas enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Nämnden ska genast göra en bedömning av om barnet är i behov av omedelbart skydd.

Ja, barn som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har rätt att gå i skolan i Sverige.

Nej. En person som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet kan ansöka om ett svenskt samordningsnummer.

Nej. Personer som fått ett tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och vistas i Sverige i kortare tid än tre år blir inte folkbokförda i Sverige.

Nej, denna typ av ersättningar från socialförsäkringen bygger på att mottagaren är folkbokförd i Sverige.

Flyktingar från Ukraina får vaccin mot covid-19 i Sverige kostnadsfritt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar vaccination mot covid-19 för personer som är 12 år och äldre. Regeringen och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, har en tilläggsöverenskommelse om vaccinering mot covid-19, där regeringen avsätter medel för att stödja regionernas insatser att snabbt och säkert erbjuda flyktingar från Ukraina vaccination mot covid-19.

Socialtjänstens ansvar för barn ser olika ut beroende på om de kommer till Sverige med eller utan en förälder. Det beror också på om de vistas här viseringsfritt eller om de har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet.

Frågor och svar med anknytning till rätten till vård, skydd och bistånd som personer som kommit till Sverige från kriget i Ukraina har


Question: Vilket ansvar har socialnämnden om det kommer in en orosanmälan som rör ett barn från Ukraina?

Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte har ett svenskt personnummer, men som har behov av kontakt med det svenska samhället. Samordningsnumret gör det lättare att ha kontakt med svenska myndigheter, arbetsgivare, skola, banker med mera. En person som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan själv ansöka om samordningsnummer hos Skatteverket. Myndigheter i Sverige kan också begära ett samordningsnummer för en person som de behöver ha kontakt med.

Samma regler gäller här som för alla barn som befinner sig i Sverige. Socialnämnden ska alltså ta ställning till om en utredning ska inledas enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Nämnden ska genast göra en bedömning av om barnet är i behov av omedelbart skydd.

Ja, barn som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har rätt att gå i skolan i Sverige.

Nej. En person som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet kan ansöka om ett svenskt samordningsnummer.

Nej. Personer som fått ett tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och vistas i Sverige i kortare tid än tre år blir inte folkbokförda i Sverige.

Nej, denna typ av ersättningar från socialförsäkringen bygger på att mottagaren är folkbokförd i Sverige.

Flyktingar från Ukraina får vaccin mot covid-19 i Sverige kostnadsfritt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar vaccination mot covid-19 för personer som är 12 år och äldre. Regeringen och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, har en tilläggsöverenskommelse om vaccinering mot covid-19, där regeringen avsätter medel för att stödja regionernas insatser att snabbt och säkert erbjuda flyktingar från Ukraina vaccination mot covid-19.

Socialtjänstens ansvar för barn ser olika ut beroende på om de kommer till Sverige med eller utan en förälder. Det beror också på om de vistas här viseringsfritt eller om de har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet.


Question: Har barn som har fått uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet rätt att gå i skolan?

Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte har ett svenskt personnummer, men som har behov av kontakt med det svenska samhället. Samordningsnumret gör det lättare att ha kontakt med svenska myndigheter, arbetsgivare, skola, banker med mera. En person som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan själv ansöka om samordningsnummer hos Skatteverket. Myndigheter i Sverige kan också begära ett samordningsnummer för en person som de behöver ha kontakt med.

Samma regler gäller här som för alla barn som befinner sig i Sverige. Socialnämnden ska alltså ta ställning till om en utredning ska inledas enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Nämnden ska genast göra en bedömning av om barnet är i behov av omedelbart skydd.

Ja, barn som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har rätt att gå i skolan i Sverige.

Nej. En person som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet kan ansöka om ett svenskt samordningsnummer.

Nej. Personer som fått ett tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och vistas i Sverige i kortare tid än tre år blir inte folkbokförda i Sverige.

Nej, denna typ av ersättningar från socialförsäkringen bygger på att mottagaren är folkbokförd i Sverige.

Flyktingar från Ukraina får vaccin mot covid-19 i Sverige kostnadsfritt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar vaccination mot covid-19 för personer som är 12 år och äldre. Regeringen och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, har en tilläggsöverenskommelse om vaccinering mot covid-19, där regeringen avsätter medel för att stödja regionernas insatser att snabbt och säkert erbjuda flyktingar från Ukraina vaccination mot covid-19.

Socialtjänstens ansvar för barn ser olika ut beroende på om de kommer till Sverige med eller utan en förälder. Det beror också på om de vistas här viseringsfritt eller om de har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet.


Question: Blir de som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet folkbokförda i Sverige?

Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte har ett svenskt personnummer, men som har behov av kontakt med det svenska samhället. Samordningsnumret gör det lättare att ha kontakt med svenska myndigheter, arbetsgivare, skola, banker med mera. En person som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan själv ansöka om samordningsnummer hos Skatteverket. Myndigheter i Sverige kan också begära ett samordningsnummer för en person som de behöver ha kontakt med.

Samma regler gäller här som för alla barn som befinner sig i Sverige. Socialnämnden ska alltså ta ställning till om en utredning ska inledas enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Nämnden ska genast göra en bedömning av om barnet är i behov av omedelbart skydd.

Ja, barn som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har rätt att gå i skolan i Sverige.

Nej. En person som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet kan ansöka om ett svenskt samordningsnummer.

Nej. Personer som fått ett tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och vistas i Sverige i kortare tid än tre år blir inte folkbokförda i Sverige.

Nej, denna typ av ersättningar från socialförsäkringen bygger på att mottagaren är folkbokförd i Sverige.

Flyktingar från Ukraina får vaccin mot covid-19 i Sverige kostnadsfritt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar vaccination mot covid-19 för personer som är 12 år och äldre. Regeringen och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, har en tilläggsöverenskommelse om vaccinering mot covid-19, där regeringen avsätter medel för att stödja regionernas insatser att snabbt och säkert erbjuda flyktingar från Ukraina vaccination mot covid-19.

Socialtjänstens ansvar för barn ser olika ut beroende på om de kommer till Sverige med eller utan en förälder. Det beror också på om de vistas här viseringsfritt eller om de har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet.


Question: Har flyktingar med uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet rätt till bostads- och barnbidrag?

Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte har ett svenskt personnummer, men som har behov av kontakt med det svenska samhället. Samordningsnumret gör det lättare att ha kontakt med svenska myndigheter, arbetsgivare, skola, banker med mera. En person som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan själv ansöka om samordningsnummer hos Skatteverket. Myndigheter i Sverige kan också begära ett samordningsnummer för en person som de behöver ha kontakt med.

Samma regler gäller här som för alla barn som befinner sig i Sverige. Socialnämnden ska alltså ta ställning till om en utredning ska inledas enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Nämnden ska genast göra en bedömning av om barnet är i behov av omedelbart skydd.

Ja, barn som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har rätt att gå i skolan i Sverige.

Nej. En person som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet kan ansöka om ett svenskt samordningsnummer.

Nej. Personer som fått ett tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och vistas i Sverige i kortare tid än tre år blir inte folkbokförda i Sverige.

Nej, denna typ av ersättningar från socialförsäkringen bygger på att mottagaren är folkbokförd i Sverige.

Flyktingar från Ukraina får vaccin mot covid-19 i Sverige kostnadsfritt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar vaccination mot covid-19 för personer som är 12 år och äldre. Regeringen och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, har en tilläggsöverenskommelse om vaccinering mot covid-19, där regeringen avsätter medel för att stödja regionernas insatser att snabbt och säkert erbjuda flyktingar från Ukraina vaccination mot covid-19.

Socialtjänstens ansvar för barn ser olika ut beroende på om de kommer till Sverige med eller utan en förälder. Det beror också på om de vistas här viseringsfritt eller om de har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet.


Question: Får personer med uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet svenskt personnummer?

Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte har ett svenskt personnummer, men som har behov av kontakt med det svenska samhället. Samordningsnumret gör det lättare att ha kontakt med svenska myndigheter, arbetsgivare, skola, banker med mera. En person som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan själv ansöka om samordningsnummer hos Skatteverket. Myndigheter i Sverige kan också begära ett samordningsnummer för en person som de behöver ha kontakt med.

Samma regler gäller här som för alla barn som befinner sig i Sverige. Socialnämnden ska alltså ta ställning till om en utredning ska inledas enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Nämnden ska genast göra en bedömning av om barnet är i behov av omedelbart skydd.

Ja, barn som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har rätt att gå i skolan i Sverige.

Nej. En person som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet kan ansöka om ett svenskt samordningsnummer.

Nej. Personer som fått ett tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och vistas i Sverige i kortare tid än tre år blir inte folkbokförda i Sverige.

Nej, denna typ av ersättningar från socialförsäkringen bygger på att mottagaren är folkbokförd i Sverige.

Flyktingar från Ukraina får vaccin mot covid-19 i Sverige kostnadsfritt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar vaccination mot covid-19 för personer som är 12 år och äldre. Regeringen och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, har en tilläggsöverenskommelse om vaccinering mot covid-19, där regeringen avsätter medel för att stödja regionernas insatser att snabbt och säkert erbjuda flyktingar från Ukraina vaccination mot covid-19.

Socialtjänstens ansvar för barn ser olika ut beroende på om de kommer till Sverige med eller utan en förälder. Det beror också på om de vistas här viseringsfritt eller om de har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet.


Question: Vad är ett samordningsnummer och hur får man det?

Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte har ett svenskt personnummer, men som har behov av kontakt med det svenska samhället. Samordningsnumret gör det lättare att ha kontakt med svenska myndigheter, arbetsgivare, skola, banker med mera. En person som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan själv ansöka om samordningsnummer hos Skatteverket. Myndigheter i Sverige kan också begära ett samordningsnummer för en person som de behöver ha kontakt med.

Samma regler gäller här som för alla barn som befinner sig i Sverige. Socialnämnden ska alltså ta ställning till om en utredning ska inledas enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Nämnden ska genast göra en bedömning av om barnet är i behov av omedelbart skydd.

Ja, barn som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har rätt att gå i skolan i Sverige.

Nej. En person som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet kan ansöka om ett svenskt samordningsnummer.

Nej. Personer som fått ett tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och vistas i Sverige i kortare tid än tre år blir inte folkbokförda i Sverige.

Nej, denna typ av ersättningar från socialförsäkringen bygger på att mottagaren är folkbokförd i Sverige.

Flyktingar från Ukraina får vaccin mot covid-19 i Sverige kostnadsfritt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar vaccination mot covid-19 för personer som är 12 år och äldre. Regeringen och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, har en tilläggsöverenskommelse om vaccinering mot covid-19, där regeringen avsätter medel för att stödja regionernas insatser att snabbt och säkert erbjuda flyktingar från Ukraina vaccination mot covid-19.

Socialtjänstens ansvar för barn ser olika ut beroende på om de kommer till Sverige med eller utan en förälder. Det beror också på om de vistas här viseringsfritt eller om de har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet.


Question: Får flyktingar från Ukraina vaccin mot covid-19 i Sverige?

Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte har ett svenskt personnummer, men som har behov av kontakt med det svenska samhället. Samordningsnumret gör det lättare att ha kontakt med svenska myndigheter, arbetsgivare, skola, banker med mera. En person som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan själv ansöka om samordningsnummer hos Skatteverket. Myndigheter i Sverige kan också begära ett samordningsnummer för en person som de behöver ha kontakt med.

Samma regler gäller här som för alla barn som befinner sig i Sverige. Socialnämnden ska alltså ta ställning till om en utredning ska inledas enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen. Nämnden ska genast göra en bedömning av om barnet är i behov av omedelbart skydd.

Ja, barn som har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet har rätt att gå i skolan i Sverige.

Nej. En person som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet kan ansöka om ett svenskt samordningsnummer.

Nej. Personer som fått ett tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet och vistas i Sverige i kortare tid än tre år blir inte folkbokförda i Sverige.

Nej, denna typ av ersättningar från socialförsäkringen bygger på att mottagaren är folkbokförd i Sverige.

Flyktingar från Ukraina får vaccin mot covid-19 i Sverige kostnadsfritt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar vaccination mot covid-19 för personer som är 12 år och äldre. Regeringen och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, har en tilläggsöverenskommelse om vaccinering mot covid-19, där regeringen avsätter medel för att stödja regionernas insatser att snabbt och säkert erbjuda flyktingar från Ukraina vaccination mot covid-19.

Socialtjänstens ansvar för barn ser olika ut beroende på om de kommer till Sverige med eller utan en förälder. Det beror också på om de vistas här viseringsfritt eller om de har uppehållstillstånd enligt massflyktsdirektivet.


Question: Vad är Sahlgrenska Life?

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.

Sahlgrenska Universitetssjukhuset :: Svar på vanliga frågor om Sahlgrenska Life


Question: Varför behövs Sahlgrenska Life?

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Var befinner sig projektet i processen?

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: När kan inflyttning ske?

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Hur stor är investeringen i Sahlgrenska Life?

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.


Question: Kan hyror i Sahlgrenska Life hota forskningen?

Kostnad per kvadratmeter är dyrare i en ny byggnad än i gamla lokaler. Men nya lokaler innebär ett effektivare utnyttjande av ytan med en mindre totalarea som följd, vilket återspeglas i ekonomin. När man bygger nytt kan man effektivisera ytan till ett modernare arbetssätt och därmed använda färre kvadratmeter. I planeringen av Sahlgrenska Life utformas lokalerna med större effektivitet och flexibilitet än många arbetsplatser har idag, utifrån hur behov och arbetsmönster ser ut. Gamla lokaler är ofta ineffektiva där personalen måste röra sig över relativt stora ytor, och med sämre arbetsmiljö. Nya lokaler ger bra förutsättningar för en bra arbetsmiljö och kostnadseffektivare arbetssätt. Framtiden arbetsplatser kan vara mindre och mer effektiva. Kostnader i projektet måste bevakas noga. Samtidigt behöver lokalerna svara mot framtidens behov inom forskning och medicinsk behandling. Delar av sjukvården på Sahlgrenska bedrivs i uttjänta lokaler som inte är ändamålsenliga ur ett patientperspektiv. Kostnaderna för att åtgärda dem skulle bli mycket stora.

Att renovera uttjänta byggnader som idag används för patologi, mikrobiologi med flera verksamheter är inte optimalt utifrån dagens förutsättningar. Lokalerna ligger idag utspridda medan den medicinska utveckling som skett de senaste decennierna gör att metodiken är allt mer överlappande mellan olika specialiteter. Att samla verksamheterna ger stora samordningsfördelar både när det gäller teknisk utrustning och kompetensförsörjning. Dagens laboratoriemedicin kräver dessutom stora instrument, så kallade automationsbanor. Det ställer krav på lokalerna, vilka är lättare att uppfylla om man bygger nytt.

Vården behöver ständigt utvecklas och därmed även byggnaderna för vården. När sjukvården moderniseras krävs specialanpassade lokaler för att kunna bedriva högspecialiserad universitetssjukvård och universitetstandvård. Det innebär att några av de äldre byggnaderna behöver ersättas av nya som uppfyller moderna krav på sjukvård och forskning. Historiskt sett har om- och tillbyggnaderna avlöst varandra på Sahlgrenska – det finns en historia av förändring och utveckling. För ett universitetssjukhus är det avgörande att kunna förändras i takt med den medicinska utvecklingen och patienternas behov. Placeringen av byggnaderna i Sahlgrenska Life har utretts noggrant. Den är strategisk och unik för att kunna binda samman Sahlgrenska och Medicinareberget och för att samla näringsliv, akademi, universitetssjukvård och universitetstandvård på samma plats – en avgörande faktor för att kunna åstadkomma den samverkan som är kärnan i Sahlgrenska Life.

Näringslivet och industrin får en allt större roll i vården, där vi arbetar tätt med bland annat avancerad medicinteknik och AI. Utan ett starkt och livaktigt universitetssjukhus finns risk att de stora life scienceföretagen lämnar, med sin forskning och sina innovationer. Sjukhusets kompetens och närheten till patienterna är en attraktiv resurs för näringslivet och den tekniska utvecklingen och nya innovationer från näringslivet är avgörande för vårdens utveckling. Projektorganisationen för Sahlgrenska Life är mån om att skapa en god dialog med näringslivet i regionen för att på ett tidigt stadium involvera dem i planeringen runt Sahlgrenska Life.

Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad investerar tillsammans omkring 3 miljarder kronor. 2,3 miljarder av dessa är kostnaden för VGR för Hus 1. Därtill investerar Vitartes, som äger och bygger hus 2 och 3, nästan lika mycket. Sahlgrenska Life är en mångmiljardsatsning – för framtidens forskning och vård i Västsverige.

Begreppet life science brukar användas som en sammanfattning av biologi, biokemi, genetik och medicinska vetenskaper – och har en ännu bredare betydelse i näringslivet där till exempel även teknik och digitalisering innefattas. Det är en tvärvetenskaplig forskningsgren som berör främst människors hälsa, men också angränsande områden som till exempel miljö och hållbarhet. Gemensamt för forskningen är bidraget till människans välbefinnande. En stor del av den verksamhet som planeras i Sahlgrenska Life kan betecknas som life science.

I rapporter och utredningar som gjorts om Sahlgrenska Life framkommer det att såväl forskare, studenter och sjukvårdspersonal ser ett stort behov av fysiska mötesplatser mellan sjukhusets medarbetare och universitetets. Ett skäl som anges är att det är i mötena mellan olika professioner och discipliner som frön kan sås till nya samarbeten och medicinska framsteg. Det här arbetssättet finns redan idag i Göteborg och har prövats med framgång på många håll i världen – i exempelvis Oslo.

Västfastigheter, som förvaltar och driftar fastigheterna på Sahlgrenska sjukhuset, arbetar för att ta fram möjliga lösningar för bevarande av fastigheter och andra element på området som står inför en rivning. En utredning som gjorts visar på möjligheter att bevara entrépartiet från Per Dubbshuset och inkludera den i fasaden till den nya fastigheten. Delar av interiören från Per Dubbshuset kommer också att sparas på olika sätt. Västfastigheter ser också på möjligheterna att ta tillvara på olika mur- och trappelement. För att knyta samman området kommer de nya fastigheterna att gestaltas med fasader i rött tegel och granitsocklar. Arbetet sker i dialog med Stadsbyggnadskontoret och stadens antikvarier. Byggnaderna designas för låg energianvändning och solceller planeras för tak och söderfasader.

De senaste åren har flera viktiga beslut fattats inom både VGR och Göteborgs universitet som inneburit stora kliv framåt för projektet. Detaljplaneprocessen inom Göteborg Stad har också gått framåt. Detaljplanen antogs av Kommunfullmäktige i december 2021 och kan vinna laga kraft i början av 2022. De slutgiltiga besluten om att uppföra husen och förverkliga Sahlgrenska Life återstår att fatta men projektet har kommit en lång bit på väg.

Samhället står inför stora utmaningar med färre personer i arbetsför ålder samt en växande och åldrande befolkning, och med den ett ökande behov av hälso- och sjukvård. Samtidigt pågår en utveckling inom medicin och teknik som ger enorma möjligheter, bland annat inom personcentrerad vård, precisionsmedicin och digitalisering. För att möta utvecklingen behövs ett ökat samspel mellan forskning, vård, samhälle och näringsliv. Grundtanken med Sahlgrenska Life är att förbättra förutsättningarna för det.

Sahlgrenska Life är ett utvecklings- och samverkansprojekt mellan Göteborgs universitet, Västra Götalandsregionen och Vitartes Fastigheter för att skapa ett centrum för världsledande forskning, vård, utbildning och innovation. Kärnan i Sahlgrenska life utgörs av forskningsmiljöer där experimentell grundforskning kopplas tätare samman med den kliniska forskningen nära patienterna – så kallad translationell forskning. En av de stora vinsterna är att ny kunskap snabbare kan överföras till vården för att öka nyttan för patienterna. Vården kan i sin tur bidra till forskningen genom iakttagelser som ger upphov till nya forskningsidéer. Sahlgrenska Life är en satsning inom områden med snabb utveckling och potential så som precisionsmedicin, genomik, biologiska läkemedel och användningen av artificiell intelligens (AI) inom vård och forskning.

Translation betyder enkelt uttryckt ”översättning” eller ”överföring” (från latinets translatio = överföring). Begreppet används här i betydelsen överföring av kunskaper och metoder mellan olika skeden, discipliner och sektorer. Translationell forskning bygger på att problem som upptäcks i inom vården, exempelvis vid diagnos eller pågående behandling, används i utveckling och forskning innan klinisk prövning. På det viset utgår forskningen från patientens hälsosituation med målsättning att snabbt nå resultat som kan leda till bättre diagnostik och terapi.

Inflyttning i hus 1 (huset på Sahlgrenska sjukhusets område) kan ske tidigast 2029. För hus 2 och 3 (huset på Medicinareberget och över Per Dubbsgatan) planeras inflyttning till våren 2027.